MONITORING
LJUBAV IZ RAČUNA: KOME JE MOSKVA BLIŽA OD BRISELA: Ruske veze crnogorskog vrha
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
9 godinana
Objavio:
Monitor online![sergej-sojgu_f](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2015/11/sergej-sojgu_f.gif)
Nigdje se kao u Crnoj Gori stvari preko noći ne mogu preokrenuti naglavačke, a da se ogromna većina očevidaca ne zapita kako i zašto se to dogodilo. Svjedoci smo, već dvije-tri nedjelje kako čelnici Vlade – premijer Milo Đukanović i potpredsjednik Duško Marković, prije svih – pokušavaju uvjeriti sve i svja da iza donedavnih protesta u Podgorici stoji Rusija i njene službe.
Ne bi to ni bilo tako neobično da Marković i Đukanović nijesu, prije nešto više od godinu, jednako glasno pokušavali osporiti sve optužbe o navodnom uplivu ruskih obavještajaca u ovdašnje političko-ekonomsko-bezbjednosne strukture.
Crna Gora bi bila neozbiljna zemlja sa nacionalnog aspekta ako bi dozvolili da u našem obavještajnom sektoru imamo upliv bilo kojih stranih službi, objašnjavao je tada Marković i sa pozicije dobro obaviješetnog, kao dugogodišnji rukovodilac ANB-a, tvrdio: „Upliv stranih obavještajnih službi odbacujem i kao mogućnost”.
Tek mekše, priču o ruskim špijunima u crnogorskim obavještajnim službama negirao je i premijer. Makar njemu, tvrdio je, iz (NATO) Alijanse nijesu ukazali na taj problem. „Tokom svih mojih razgovora do sada, nikada, ni u naznakama, nije pomenuto da postoji makar jedno a ne 25 do 50 takvih lica (ruskih špijuna – prim. Monitora)”.
Sa druge strane stizale su optužbe. „Đukanović Rusima daje povjerljive NATO podatke, a zadržava političku podršku Zapada”, govorio je sredinom prošle godine za Monitor Nebojša Medojević. Čovjek koga su, vjerujete li u ono što ovih dana slušate i čitate sa naslovnica paradržavnih medija, lično Vladimir Putin i Sergej Šojgu, ruski ministar odbrane (prethodno ministar za vanredne situacije), zadužili da zaustavi crnogorske evroatlantske integracije. Skupa sa čelnicima DF-a: Andrijom Mandićem, Slavenom Radunovićem, Brankom Radulovićem i Kočom Pavlovićem.
Hajde da na osnovu javno dostupnih podataka, bez namjere da presuđujemo o ovoj delikatnoj temi, procijenimo jesu li Rusi u Podgorici imali jače i bliže igrače od Nebojše i društva iz Kristala.
Priča o specijalnim odnosima Putinove Rusije sa Đukanovićevim/i prethodno Miloševićevim vlastima nije od juče. Crno na bijelo, o njima je prije jedanaest godina progovorio pomenuti general sa četiri zvjezdice – Šojgu.
Ljut što se naum ruskih privatnih i paradržavnih kompanija, da pokupuju sve što se u Crnoj Gori stavi na prodaju, dovodi u kontekst pranja novca Šojgu je, tokom posjete Podgorici u oktobru 2004, zaključio da bi „pitanje prljavih para trebalo biti rezervisano za pravosuđe, a ne međudržavne ili međupolitičke odnose”.
Potom se, ne obazirući se na nelagodu među domaćinima, u Privrednoj komori Crne Gore prisjetio: „Kada se, tokom sankcija većina vaših, srpskih i crnogorskih, para premjestila kod nas u Rusiju, mi nikad nijesmo govorili da je to prljavi ili crni novac dobijen tokom rata. Mi smo pokušavali samo jedno, što više da pomognemo razvoju vašeg biznisa”.
Istog dana, nakon sastanka u PKCG, sa Šojguom je razgovarao i premijer Milo Đukanović. Iz saopštenja izdatog nakon sastanka saznajemo da je Đukanović uvaženom gostu zahvalio „na pomoći koju u kontinuitetu pruža Crnoj Gori”!? Da li je i Đukanović mislio na to što je Moskva čuvala pare „dobijene tokom rata” ili se „pomoć pružena u kontinuitetu” odnosila na neka druga, nama do danas nepoznata, činjenja ministra Šojgua?
Trebalo je nekoliko dana da javnost razumije razmjere eksplozije koju je aktivirao ruski ministar za varedne situacije i kopredsjedavajući međuvladinog Komiteta za trgovinsku, naučno-tehničku i ekonomsku saradnju.
Na tu funkciju Šojgua su, skupa sa Milanom Roćenom bivšim ambasadorom, ministrom i aktuelnim savjetnikom premijera Đukanovića, imenovali lično Putin i Đukanović na nenajavljenom i nezvaničnom sastanku održanom u Moskvi u septembru 2004. Po svoj prilici tada je, u prisustvu Šojgua i Roćena, dogovoreno da ruski tajkuni postanu vlasnici dijela jadranske obale, Željezare, KAP-a, Boksita, a kasnije i makar dijela EPCG.
Pokušavajući da obuzda požar, Đukanović je nekoliko dana nakon odlaska gostiju iz Rusije kazao da Vlada nema evidenciju koliko privatnog kapitala iz Crne Gore ima na računima inostranih banaka. „Vjerujem da je u prethodnom periodu bilo iznošenja para iz Crne Gore, kao i iz svih zemalja u tranziciji, naročito iz Rusije”, komentarisao je premijer umjesto da odgovori na pitanje čije su pare čuvane u Moskvi. Onda je, u svom maniru, obavio srbizaciju mogućeg krivičnog djela: „Nijesam razumio da je Šojgu mislio samo na crnogorski, već uopšteno na srpski i crnogorski kapital”.
Interesantno, Đukanović se od Šojguovih optužbi nije branio na konkretniji način. Mogao je uvaženog gosta podsjetiti kako je i Podgorica imala ozbiljnu ulogu u čuvanju ruskih para. Nezavisno od načina na koji su one stigle do svojih vlasnika.
Sjetimo se: mnoge je, 2001. godine, iznenadila vijest da je Ruska Federacija stavila Crnu Goru na spisak zemalja osumnjičenih za pranje novca! A tek zvaničan podatak da su ruske banke, u tom momentu, na računima svojih of-šor podružnica u Crnoj Gori držale između 2,5 i četiri milijarde dolara!? Posao je poprimio tolike razmjere da su, skupa sa Rusima, i Amerikanci zatražili da se na taj biznis stavi tačka. I bi tako.
Uglavnom, efekti Šojguove posjete u jesen 2004. postali su vidljivi u proljeće naredne godine, kada su na podgorički aerodrom iz Moskve skupa prispjeli ambasador Roćen, oligarh Oleg Deripaska i Zoran Ćoćo Bećirović, kontroverzni biznismen i zajednički prijatelj moćnika iz obje zemlje. U Podgorici ih je čekao Đukanović. Cilj susreta – dogovor o načinu na koji će Deripaska postati vlasnika Kombinata aluminijuma i Rudnika boksita (to da hoće, već je ranije dogovoreno). Poslije rata za mir Đukanović i saradnici, vjerovatno, nijesu donijeli nijednu odluku koja je više koštala građane Crne Gore.
Đukanović i Roćen su morali znati da aranžmanom oko KAP-a direktno ulaze u posao sa zamaskiranim KGB strukturama. Ili je slučajno što je u vrijeme prodaje KAP- a, u Podgorici štampana knjiga Uspomena premijera, Jevgenija Primakova. U prevodu Milana Roćena. Predgovor – Milo Đukanović. Generalpukovnik Primakov je, prije premijerske funkcije, organizovao rad Prve uprave KGB-a koja se bavila spoljnom špijunažom. Nakon premijerskog mandata rukovodio je ruskom državnom Trgovinskoindustrijskom komorom koja je, kažu stručnjaci, bila paravan za spoljnu špijunažu.
Deripaskino mjesto u tom društvu nije bilo tajna. ,,Spreman sam da svoje kompanije ustupim državi Rusiji, ukoliko to bude potrebno. Pa ja sam dio te države i nemam drugih interesa”, kazao je 2007. Deripaska. Njegova imovina se tada procjenjivala na 16,8 milijardi eura.
The Daily Mail je 2008. objavio da je Deripaskina kompanija Rusal „najvjerovatnije KGB spavaonica”. Potom je Deripaska, javno, u intervjuu za The Sunday Telegraph 2012. priznao da je „izgradio sopstvenu jedinicu za bezbjednost od bivših agenata Komiteta državne bezbjednosti (KGB) i Crvene armije”.
Neki od ljudi koji su ispod skupih poslovnih odijela nosili naramenice sa visokim činovima ruskih obavještajnih službi bili su angažovani i u KAP-u.
Postoje dokazi da posao sa Deripaskom nije prvi kontakt crnogorske elite sa ruskim obavještajnim strukturama.
Danas i djeca znaju da je većinski vlasnik budvanskog Splendida kompanija šefa ruskog KGB u vrijeme raspada SSSR-a, Viktora Ivanjenka. On je postao milijarder osnivajući Menatep, štedionicu iz koje je kasnije izrasla čuvena naftna kompanija Jukos. Kada se Vladimir Putin obračunao sa vlasnicima Jukosa, prije svega Mihailom Hodorkovskim, jedini je Ivanjenko ostao netaknut. „Njega i danas zovu general Viktor i on je bio ključna veza crnogorskog političkog vrha i podzemlja sa ruskom mafijom i obavještajnim službama”, pisao je Monitor 2005.
Manje je poznato da je Hodorkovski tokom 1997. i 1998. godine, kao najbogatiji Rus u to vrijeme, bio u ozbiljnim pregovorima sa Vladom Crne Gore oko kupovine KAP-a i preduzeća Budvanska rivijera. Verzirani tvrde da je dogovor o privatizaciji Kombinata i kupovini hotelskog preduzeća sa svih 18 hotela stiglo do potpisivanja predugovora. Posao je iz nekog razloga obustavljen.
U crnogorskim medijima iz tog perioda može se naći i podatak da je Hodorkovski svojevremeno kupio četiri placa iznad vile Topliš. Kada je posao sa kupovinom KAP-a propao, zemljište u Miločeru prodao je – šta ti je slučaj – Zoranu Bećiroviću.
Hodorkovski je uhapšen a koju godinu kasnije na njegovo mjesto, u pratnji Bećirovića, stiže Deripaska. I Šojgu. U avgustu 2006, nekoliko mjeseci nakon crnogorskog osamostaljenja, Šojgu je odlikovao Roćena ,,za humanitarne akcije koje je organizovao u saradnji sa Ujedinjenim nacijama”. Ovdje ga uglavnom pamtimo po tvrdnji da su Rusi u KAP uložili 300 milina eura. Roćen i Đukanović su ovu tvrdnju demantovali tek danima nakon što se Šojgu vratio u Moskvu. Očito je bilo da im nije prijatno da govore na tu temu. Iz opozicije su stizale optužbe da je makar dio tog novca dobio – neko od njih dvojice. Cijenu tog aranžmana platiti su svi građani Crne Gore.
,,Rusija je dužna da zaštiti interese i imovinu svojih građana na Balkanu”, objašnjavao je prije godinu Maksim Kiseljov jedan od koautora referata Crna Gora — cijena evropskih integracija. Otprilike, to je bio kontra-projekat onome koji je, 2007. godine, pod nazivom Ruski ekonomski prodor u Crnu Goru, naručila EU. Zajedničko im je to da oba analiziraju lakomost i lakomislenost ovdašnjih političko- ekonomskih vrhova. Od korumpiranih službenika do špijuna samo je korak, godinama opominje general Blagoje Grahovac.
Kako se transformisao Đukanović
,,Znam Đukanovića, znam njegove stavove prema Rusiji i znam da će, bez obzira na njegovu funkciju nastaviti da unapređuje naš dijalog”, rekao je u oktobru 2006. godine ruski šef diplomatije Sergej Lavrov odgovarajući na pitanje da li će (prvo i pokazalo se kratkotrajno) povlačenje Đukanovića iz politike uticati na odnose Moskve i Podgorice. Osam godina kasnije, u maju 2014, iz Ministarstva spoljnih poslova Rusije stiže saopštenje da je Đukanović ,,u svojim nastupima dopustio i neprijateljske izjave na račun Rusije, koje u kombinaciji sa pridruživanjem Crne Gore sankcijama EU izazivaju duboko razočarenje”. Šta je proizvelo ovakvu promjenu raspoloženja? Andrej Šari, urednik Radija Slobodna Evropa za Rusiju, ukazuje na moguće rješenje ove enigme: „Vrijeme kada je sivi novac iz Rusije mogao da procuri u Crnu Goru bez granica i da tamo bude opran i vraćen u Rusiju je okončano. Od toga više ništa nema.” Bez para nema ni ljubavi.
Saradnička lista
Nebojša Medojević je 2012. optužio ondašnjeg ministra odbrane Bora Vučinića i Duška Markovića da su nakon referenduma dozvolili „ulazak” bivših obavještajaca Vojske SCG povezanih sa ruskim službama, iako je prilikom bezbjednosnih provjera tih oficira ANB, kojom je rukovodio Marković, izrazila rezervu. Prema tvrdnjama Medojevića provjere ANB tada nijesu prošli major Zoran Božović, pukovnik Vladislav Vlahović, pukovnik Zoran Bošković, potpukovnici Darko Burić, Dražen Božović, Miodrag Đukanović i podoficiri Željko Dulović i Zeljko Rakočević. Medojević ih je optužio i da su dio paradržavne paralelne službe koja koristi nekadašnje obavještajne resurse po nalogu Đukanovića i Roćena za praćenje opozicionara, aktivista civilnog sektora, stranih diplomata. „Sumnjam da je postojala namjera u vrhu režima da ovi obavještajci nastave aktivnosti u VCG za interese drugih stranih država, koje nijesu u NATO savezu”, kazao je tada lider PzP.
Zoran RADULOVIĆ
Komentari
IZDVOJENO
Izdvojeno
SAVEZI I RAZLAZI UOČI PODGORIČKIH IZBORA: Za jednokratnu upotrebu
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
2 danana
30 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588507_glasanje-lokalni-izbori-andrijevica-37_ls.jpg)
Udruživanja i razdruživanja političkih partija kako bi osvojili vlast u glavnom gradu, pokazuju da je glavni zajednički imenitelj novih i bivših saveznika – moć
Mjesec dana pred podgoričke lokalne izbore, zakazane za 29. septembar, politički akteri su mahom objelodanili modele učešča u ovoj izbornoj trci, iako liste još zvanično nijesu predate. Posljednji rok za predaju je 3. septembar, početak naredne sedmice. Udruživanja i razdruživanja političkih partija kako bi osvojili vlast u glavnom gradu, pokazuju da je glavni zajednički imenitelj novih i bivših saveznika – moć. Dojučerašnji ljuti protivnici postaju saveznici, i obratno. Sve je za jednokratnu upotrebu.
Ove sedmice savez uoči podgoričkih izbora objavili su Demokrate i Pokret Evropa sad (PES). Mediji su objavili da će na njihovoj zajedničkoj izbornoj listi PES imati 38 mjesta, od ukupno 59, dok će Demokratama pripasti 21 mjesto. U procentima PES će imati 64,4 odsto, a Demokrate 35,6 odsto.
Listu će, kako se i očekivalo, predvoditi Saša Mujović, ministar energetike. Doskorašnja gradonačelnica Podgorice iz redova PES-a Olivera Injac, prema pisanju medija, druga je na listi. Politička konkurencija to komentariše kao još jedno premijerovo odricanje od bliskih saradnika. Kritičari podsjećaju da je savezništvo PES-a i Demokrata na državnom nivou proteklo u sukobima, posebno onom u bezbjednosnom sektoru, koji je rezultirao i tužbom ministra policije iz redova Demokrata Danila Šaranovića Upravnom sudu protiv Vlade Milojka Spajića, zbog tadašnje odluke Vlade da na poziciju v.d direktora policije ne izabere kandidata kojeg je predložio Šaranović, već drugog. Tužba je odbijena, a Demokrate su oročile podršku Vladi do dobijanja IBAR-a. IBAR smo dobili, savez Demokrata i PES-a na državnom nivou preživio je, a sada se učvršćuje i na lokalnom nivou. I to ne samo u Podgorici.
Demokrate Alekse Bečića i Spajićev PES dogovorili su i koalicioni nastup na lokalnim izborima u Budvi i Kotoru. Od 33 mjesta na izbornoj listi za Budvu, Demokrate će dobiti 22, a PES 11 mjesta. U procentima, Demokrate će imati 66,7 odsto, a PES 33,3 odsto.
Iako su mediji već objavili da će na čelu liste u Kotoru biti Vladimir Jokić (Demokrate), a u Budvi Dragana Kaženegra Stanišić (Demokrate), još nema zvanične potvrde o tome iz dvije partije.
Milena PEROVIĆ
Pročitajte više u štampanom izdanju Monitora od petka 30. avgusta ili na www.novinarnica.net
Komentari
Izdvojeno
KOJI FAKULTETI VODE DO POSLA, A KOJI DO BIROA: Deficit strategije
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
2 danana
30 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/pexels-energepic-com-27411-313690-scaled.jpg)
Statistika godinama govori o tome da je na birou rada od visokoškolaca najviše ekonomista, pravnika, vaspitača, nastavnika društveno-humanističke oblasti, menadžera i organizatora. Uprkos tome, studenti svake godine masovno upisuju fakultete koji školuju ovaj kadar
Prema podacima Zavoda za zapošljavanje – studiranje se ipak isplati. Ako je za utjehu, najmanje je visokoškolaca među nezaposlenima.
U Crnoj Gori je nezaposleno 34.715 lica (blizu 59 odsto od tog broja čine žene), pokazuju podaci koje je Zavod za zapošljavenje dostavio Monitoru. Od ukupnog broja nezaposlenih, najmanje je onih sa fakultetskim diplomama – nezaposleni sa VI, VII i VIII nivoom kvalifikacija (visokoškolci) čine 3.687 ili 10,62 odsto. Nezaposlenih sa I i II nivoom obrazovanja (bez škole, osnovna škola, niže stručno obrazovanje) ima 14.159 ili 40,79 odsto, a najviše je nezaposlenih sa završenom srednjom i višom školom 16.869 ili 48,59 odsto.
Deficitaran kadar sa fakultetskom diplomom u posljednjih godinu dana, od 30. juna 2023. do 30. juna 2024, bili su nastavnici prirodno-matematičke struke (profesor matematike, fizike, hemije, biologije). Nedostajalo je i medicinara (doktor medicine, specijalisti medicine, farmaceuti, nastavnici zdravstvene struke, nastavnici biotehničke struke), zatim grupa zanimanja elektroničari, nastavnici tehničko tehnološke struke (u okviru njih profesor računarske grupe). Veća tražnja od ponude zabilježena je i kod informatičara i zanimanja informacionih tehnologija. Prema podacima Zavoda, mnoga zanimanja nedostaju u prosvjeti – iz oblasti muzičkog obrazovanja, profesor psihologije, profesor njemačkog jezika, profesor likovne grupe predmeta, profesor razredne nastave, profesor vaspitanja predškolske djece, defektolozi…
Statistika godinama govori o tome da je na birou rada od visokoškolaca najviše ekonomista, pravnika, vaspitača, nastavnika društveno-humanističke oblasti, menadžera i organizatora… Uprkos tome, studenti svake godine masovno upisuju fakultete koji školuje ovaj kadar. U prvom upisnom roku za studijsku 2024/25. na Univerzitetu Crne Gore na Ekonomskom fakultetu stiglo je 289 prijava, Filozofskom (249), Pravnom (231), Fakultetu političkih nauka (136). No, da se percepcija mladih mijenja govori i to da je najviše prijava podnešeno za upis na Medicinskom fakultetu (340), a 121 kandidata prijavilo se za upis na Prirodno-matematičkom fakultetu.
Više od dvije trećine svršenih srednjoškolaca se upisuju na studije. Iako svi ne završe, ranija istraživanja govore da se svake godine preko 2.000 svršenih visokoškolaca prijavi na biro rada . ,,U odnosu na broj postojećih radnih mjesta, sektor visokog obrazovanja proizvede 3,5 puta više kadra”, konstatovano je u jednoj od Analiza stanja na Univerzitetu Crne Gore.
Predrag NIKOLIĆ
Pročitajte više u štampanom izdanju Monitora od petka 30. avgusta ili na www.novinarnica.net
Komentari
Izdvojeno
SVJETSKI KRIPTO MEŠETARI U KRIPTO CRNOJ GORI: Ko ih i šta ih mami
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
1 sedmicana
23 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/bitcoin-4481815_1920.jpg)
Ime Poljaka Zimiana se, za sada, ne stavlja u kontekst političkih mahinacija i borbi u Crnoj Gori. Do Kvon je vruć politički krompir zbog veza sa sadašnjim premijerom Milojkom Spajićem iz doba kada su obojica radila u Singapuru. Osim Spajića, u igri su njegovi politički protivnici u zemlji i susjedstvu- bivši premijer Dritan Abazović i njegova URA i srbijanski režim Aleksandra Vučića koji je pružio 2022., utočište Kvonu
Crnogorska policija uhapsila je u Podgorici prije četiri dana poljskog državljanina Romana K. Zimiana (51 godina) po potjernici Interpola koju su raspisale Poljska i Južna Koreja. Zimian se krio pod lažnim identitetom i sumnjiči se da je sa partnerom Štefanom Morgenšternom počinio teške prevare preko FutureNet-a, platforme sa sjedištem u Poljskoj za trgovinu kriptovalutama osnovane 2014. Kasnije su pokrenuli i FutureAdPRO platformu i novu kriptovalutu FuturoCoin. Interpol je još 2022. saopštio da se radi o piramidalnoj šemi u kojoj je oko 2000 južnokorejskih ulagača oštećeno u iznosu od 28 miliona eura. Morgenštern je uhapšen u Albaniji 2023. Crnogorska policija je saopštila da je za Zimianom tragala više mjeseci. Osim prevara i krađa Zimian se tereti i za pranje novca i na osnovu dosadašnjih optužbi u Južnoj Koreji može dobiti doživotni zatvor.
Kada je u pitanju Južna Koreja, u Crnoj Gori je daleko poznatiji njen državljanin Kvon Do-Hjung ili skraćeno Do Kvon koji je u ekstradicionom pritvoru još od 23. marta prošle godine kada je uhapšen na Podgoričkom aerodromu u pokušaju izlaska iz zemlje sa lažnim pasošem. Trenutno se bije pravna bitka da li će biti izručen Južnoj Koreji ili Sjedinjenim Državama jer ga obje zemlje potražuju po raznim osnovama zbog mahinacija sa kriptovalutama, hartijama od vrijednosti i elektronskim prevarama koje su dovele do tada najveće krize u istoriji kriptovaluta. U maju 2022. godine, dva tokena koja je Kvon kreirao (TerraUSD i Luna) su doživjela krah koji je stvorio gubitak od 40 milijardi dolara na tržištu kriptovaluta i izazvao reakciju koja je dovela do lančanih bankrota kompanija i nestanka ušteđevina diljem svijeta. Samo u J.Koreji je preko 100 hiljada građana ojađeno piramidalnom šemom kojom je deponentima digitalnog TerraUSD plaćana godišnja kamata od nevjerovatnih 20 odsto. Američki istražitelji iz državne Komisije za hartije od vrijednosti (SEC) su rekli da je Kvon odmah nakon kraha njegovih valuta konvertirao bitcoin-e koje je posjedovao u svom digitalnom novčaniku u gotovinu od 100 miliona dolara preko jedne švajcarske banke. Korejski tužioci tvrde da ga , ako bude osuđen, čeka najduža zatvorska kazna u istoriji zbog finansijskog kriminala.
Dok se ime Poljaka Zimiana, za sada, ne stavlja u kontekst političkih mahinacija i borbi u Crnoj Gori, Do Kvon je i vruć politički krompir zbog veza sa sadašnjim premijerom Milojkom Spajićem iz doba kada su obojica radila u Singapuru. Osim Spajića, u igri su njegovi politički protivnici u zemlji i susjedstvu- bivši premijer Dritan Abazović i njegova URA, i srbijanski režim Aleksandra Vučića koji je pružio krajem septembra 2022. godine utočište Kvonu. Kvon se iz Beograda pohvalio jednom saradniku iz kripto biznisa da ima dil sa srbijanskim vlastima dok je drugom saradniku rekao da ga srpska policija neće dirati uprkost crvenoj Interpol potjernici. Čak je u početku živio u Knez Mihailovoj ulici, u strogom centru Beograda, gdje se sreo sa Spajićem, kako je on sam rekao prošle godine prestižnom američkom časopisu Vol Strit Žurnal (Wall Street Journal – WSJ).
U oktobru je osnovao i kompaniju Codokoj22 d.o.o. u kojoj je za direktora postavio svoga saradnika i takođe bjegunca Džang-džun Hana koji je kupio stan od dva miliona eura u elitnom dijelu Beograda. Kada su korejski istražitelji definitivno potvrdili lokacije u Beogradu gdje su živjeli ovi bjegunci, u Srbiju je stigao i glavni tužilac Južnog distrikta Seula Dan-sung Han sa zvaničnicima korejskog ministarstva pravde. Srbijanci su sa gostima podijelili podatke o Kvonovoj firmi, koji su inače javni, ali kada je u pitanju lično Kvon Vučićevi službenici su obećali da će ga isporučiti „ako ga uhvate“. Tek kada su u februaru 2023. i američki istražitelji obznanili optužbe protiv Kvona, režim u Beogradu je odlučio da ga se riješi. Srbijansko tužilaštvo i ministarstva pravde, unutrašnjih poslova i spoljnih poslova su odćutali na uporna pitanja američkih i drugih novinara oko pružanja utočišta licu sa potjernice.
Po nezvaničnim diplomatskim izvorima, srbijanske vlasti su ga ilegalno prebacile u Crnu Goru u autu sa diplomatskim tablicama koje su bez kontrole propustili organi pod kontrolom Abazovićeve partije. I jednima i drugima je Kvon navodno dobro došao kao političko oružje protiv Spajića, osim drugih poslova sa velikom gotovinom i kriptovalutama. Kasnije pismo Kvona iz zatvora specijalnom tužilaštvu i premijeru Abazoviću o njegovim vezama sa Spajićem i donacijama koje mu je dao su potvrdile sumnje da je on politički iskorišten.
Spajić je u razgovoru za WSJ optužio svoje političke protivnike iz URA-e i srpsku tajnu službu (BIA) da stoje iza tog pisma i čitave priče. Crnogorski mediji tada uopšte nisu prenijeli direktne Spajićeve optužbe u prestižnom i diljem svijeta čitanom američkom dnevnom listu protiv Vučićeve tajne službe i upletenosti u crnogorske političke igre.
Spajić je rekao novinarima WSJ da se on i Kvon znaju još od 2018. godine. kada je sadašnji premijer bio partner u singapurskoj firmi DAS Capital koja je navodno investirala 75 hiljada dolara u Kvonovu Lunu. Tada je rekao da je Kvon prevario firmu za koju je radio u Singapuru. Kada su se sreli u Beogradu Spajić tvrdi da nije znao da je Kvon u bjekstvu. U takvu tvrdnju je teško povjerovati imajući u vidu da se prije toga desio krah na kripto tržištu i brojne napise u štampi da ga traže i korejske i singapurske vlasti i da se sam Kvon oglašavao povodom tih napisa.
Polovinom juna ove godine Vijesti su objavile dokumenta američkog suda i SEC-a koja pokazuju da je Spajić kao fizičko lice bio 16. na listi ulagača u Kvonovoj kompaniji Terraform Labs sa 75 hiljada dolara (a ne DAS Capital kako je Spajić ranije tvrdio) u fazi kada je ta firma prikupljala kapital za razvoj i istraživanje projekta sa kriptovalutama koji će krahirati nakon četiri godine. Spajić nije odgovorio na pitanja Vijesti u vezi sa tokenom Luna, niti da li je tužio Terraform i Kvona zbog prevare.
Po navodima nekih političara, prvenstveno Nebojše Medojevića, od tog susreta u Knez Mihailovoj na jesen 2022. se mijenja i Spajićeva finansijska situacija. I pored navodno uspješne karijere u Singapuru i Americi, odakle se vratio u zemlju krajem proljeća 2020.godine mnogi iz Demokratskog fronta (DF) koji su se družili sa njim tvrde da je Spajić navodno bio siromašan. Nakon povratka iz Beograda ili otprilike u isto vrijeme, Medojević je tvrdio da je Spajić kupio vilu na obali pored Kotora i stan u Beogradu na ime svoje tadašnje djevojke sa kojom ima dijete i da ne može objasniti legalno porijeklo tog novca. Ako Medojević nešto nazire, onda srbijanska tajna služba (gdje je nekad radila i njegova bivša djevojka sa kojom ima dijete) sigurno mnogo više zna i može isto koristiti u upravljanju političkim procesima u Crnoj Gori.
Andrej Milović, donedavni ministar pravde u Spajićevoj vladi, je 21. avgusta objavio da je Džordž Kotrel (George Cottrell), stanovnik Porto Montenegra u Tivtu i svjetski poznati prestupnik (hapšen i osuđen u SAD-u zbog pranja novca, iznude i transakcione prevare) takođe finansirao i pomagao Spajića. Milović tvrdi da je Kotrela (koji je nakon izlaska iz američkog zatvora skratio prezime pa je sada Džordž Ko) sa Spajićem navodno „upoznao njegov kum M. T. koji ga je spojio sa svjetskim kripto investitorima, od kojih su neki i sa one strane zakona, poput Kotrela“. Novčane “donacije“, tvrdi Milović, dogovarane su u Podgorici i po primorju, sastanci održavani na jahtama u Luštici i Porto Montenegru. Ko je, po tvrdnjama Milovića, posjećivao i prostorije PES-a. Isti Kotrelov tim koji je radio kampanju za BREXIT Najdželu Faražu (Nigel Farage), radio je, navodi bivši ministar, kampanju i Spajiću i navodno i dalje finansira Spajića. Milović je objavio i slike.
Na jednoj Kotrelov tim snima Spajića,) Branko Krvavac (šef Spajićevog kabineta razgovara sa ključnim Kotrelovim čovjekom za kampanje, britanskim medijskim konsultantom Gavejnom Tovlerom. BivšaKotrelova djevojka Anđela Vukadinović je u razgovoru za britanski Guardian tvrdila da su se Ko i Spajić često sastajali. Kasnije je preko advokata negirala da je uopšte i pričala sa britanskom novinarkom.
Da će Crna Gora ući u posao sa kriptovalutama prvi put je pomenuo sadašnji premijer još dok je bio ministar finansija kod Zdravka Krivokapića 2021. godine. Tada je formirana i Direkcija za kriptovalute i blokčejn koja je nekoliko mjeseci kasnije ukinuta. Tokom 2023. je na Luštici održana konferencija o novim tehnologijama i blokčejnu kojoj je prisustvovao osnivač kriptovalute Ethereum, Vitalik Buterin koji je kasnije dobio i crnogorski pasoš.
Posao sa kriptovalutama sam po sebi nije nezakonit i može biti od finansijske koristi Crnoj Gori. Nepostojanje regulacije tog tržišta, prema kome rezerve imaju i moćne i razvijene države, i privlačenje bjelosvjetskih mešetara, osuđivanih kriminalaca i/ili bjegunaca u zemlju sa slabim institucijama i nikakvim pravosuđem predstavlja visoki rizik. Dovoljno je sjetiti se neregulisanog „tranzita cigareta“ 90-tih u sadejstvu sa italijanskom mafijom i pretvaranja Crne Gore u privatni posjed nekoliko familija. Od tog nasljeđa se Crna Gora tek treba osloboditi.
Jovo MARTINOVIĆ
Komentari
Kolumne
-
DANAS, SJUTRA / prije 7 dana
Računi
Zoran Radulović
-
DUHANKESA / prije 1 sedmica
Riječ
Ferid Muhić
-
DANAS, SJUTRA / prije 2 sedmice
Preglasavanje
Zoran Radulović
-
Izdvojeno / prije 3 sedmice
DESNIČARSKI UDAR U UK: Iznenadni i opasni zaokret
Kenet Morison
-
GLEDIŠTE / prije 3 sedmice
PAMETNA SPECIJALIZACIJA U CRNOGORSKOJ POLJOPRIVREDI I SELU: Zarobljenici prevaziđene svijesti
Monitor online
![Random image](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2023/06/baneri/minipaket.jpg)
Novi broj
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/Mon1767-korica.jpg)
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588679_viber-image-20240828-175323498-e1724963461709-80x80.jpg)
KROĆENJE CIJENA: Poslije turističkih, predizborne marže
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588507_glasanje-lokalni-izbori-andrijevica-37_ls-80x80.jpg)
SAVEZI I RAZLAZI UOČI PODGORIČKIH IZBORA: Za jednokratnu upotrebu
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/pexels-energepic-com-27411-313690-80x80.jpg)
KOJI FAKULTETI VODE DO POSLA, A KOJI DO BIROA: Deficit strategije
Izdvajamo
-
INTERVJU4 sedmice
DR VUK VUKSANOVIĆ, VIŠI ISTRAŽIVAČ U BEOGRADSKOM CENTRU ZA BEZBJEDNOSNU POLITIKU (BCBP): EU želi da srpski litijum ne završi u rukama Pekinga ili Moskve
-
ALTERVIZIJA4 sedmice
Šizma montenegrina
-
HORIZONTI4 sedmice
KOMEMORACIJA U VELIKI PO VUČIĆEVOJ MJERI: Porfirije kao apostol obmana i manipulacija
-
FOKUS4 sedmice
SEZONA: Cijene veće, fali turista i radnika
-
DANAS, SJUTRA4 sedmice
Ni trava ne raste
-
DRUŠTVO4 sedmice
JAVNA RASPRAVA O FISKALNOJ STRATEGIJI I PROGRAMU ES2: Šta nijesu željeli da saznamo
-
INTERVJU4 sedmice
VESELIN RADULOVIĆ, ADVOKAT: Partijski interesi važniji od institucija
-
Izdvojeno4 sedmice
PRIPREME ZA IZBORE U PODGORICI: Kampanja prije kampanje