MONITORING
AUTOPUT KORUPCIJE: Prečica za bankrot
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
10 godinana
Objavio:
Monitor online![autoput](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2010/04/autoput.gif)
Iako je parlament za 15-ak dana odložio izjašnjavanje o vladinom prijedlogu zakona o autoputu Bar – Boljare (rasprava će, umjesto ove nedjelje, započeti 25. novembra), nema sumnje da će taj akt postati zvaničan državni dokument bez obzira na sve manjkavosti i nedorečenosti – i njegove i posla kojega se on tiče.
Pravno gledano, danas imamo sljedeću situaciju: i ako je u Crnoj Gori od 2008. godine na snazi Zakon o koncesiji za autoput Bar –Boljare, Vlada je u februaru, kršeći taj Zakon, sa kineskom kompanijom CRBC potpisala Ugovor o projektovanju i izgradnji autoputa, odnosno dionice Smokovac – Uvač –Mateševo (potpisao Ivan Brajović, ministar saobraćaja). Potom je Vlada sa kineskom Eskim bankom potpisala ugovor o kreditu vrijednom malo manje od 944 miliona dolara (ugovor potpisao ministar finansija Radoje Žugić). Tek onda je Vlada parlamentu uputila prijedlog zakona o autoputu koji bi, pod uslovom da bude usvojen, dao pravni osnov poslovima kojima se izvršna vlast bavila duže od godinu, kršeći važeće propise.
Vlada na odluku Skupštine gleda kao na već gotovu stvar. Iz njihovih se izjava ponekad čini kako je i sama gradnja autoputa negdje na samom kraju. A istina je sljedeća: izuzev iskazane volje i (pod precizno definisanim i veoma rigoroznim uslovima) obezbijeđene pozajmice zbog koje bi mogla zapasti u dužničko ropstvo, Crna Gora nema ispunjen ni jedan preduslov za ulazak u ovaj projekat.
Elementarno – ne zna se da li je ova država kadra da sebi priušti autoput vrijedan skoro tri milijarde eura. Samo takozvana prioritetna dionica (iako niko ne umije da objasni ko joj je i kada dao ovaj stepen važnosti) dužine 41 kilometar, koštaće između 800 miliona i 1,1 milijarde eura (računajući kamate na obećani kredit). I pored toga što će izvođač i njegovi saradnici biti oslobođeni plaćanja carina na uvezeni materijal, 2/3 akcize za potrošeno gorivo, plaćanja PDV-a, poreza i doprinosa na zarade angažovanog nedomicilnog stanovništva…
Početkom godine, dok se pregovaralo o krediti sa Eskim bankom, iz Vlade su saopštili da su Ekonomski i Građevinski fakultet u Podgorici uradili studiju izvodljivosti za ovu dionicu. Tu je, navodno, dokazana i ekonomska opravdanost cijelog projekta. NVO MANS je početkom marta od Građevinskog fakulteta dobio odgovor da on ,,nije učestvovao u izradi studije izvodljivosti za izgradnju dionice autoputa Bar-Boljare, od Smokovca do Mateševa”. Isti odgovor stigao je i od Ekonomskog fakulteta. Ko je onda pravio računice na koje se poziva Vlada?
Dio te tajne razriješen je nedavno, kada su Atlas televizija i Pobjeda objavili razgovor sa profesoricom Ekonomskog fakulteta Jasminom Ćetković, ,,jednom od autora socio-ekonomske analize tog projekta”. Ta je analiza, tvrdi profesorica, pokazala da će se sredstva uložena za gradnju prioritetne dionice vratiti za 17 godina od početka gradnje, odnosno 13 godina nakon početka eksploatacije tog dijela autoputa.
Istovremeno profesorica Ćetković kaže kako finanasijska analiza tog posla pokazuje da će država morati da subvencioniše koncesionara između 20 i 30 miliona godišnje. Analize su, očigledno, rađene prema modelu koji je u međuvremenu propao. Ali, i one, po svoj prilici, pokazuju da gradnja autoputa nije ekonomski samoodrživ projekat.
A i kako bi bio kada govorimo o troškovima od najmanje 20 miliona eura po kilometru dionice autoputa. Čija se trasa do danas ne zna. Ili se krije od javnosti.
A evo i zašto. Sredinom 2009. godine, Vlada je usvojila Stratešku procjenu uticaja na životnu sredinu i Detaljni prostorni plan za dionicu Smokovac – Uvač – Mateševo. Potom je Vlada, prema saznanjima Monitora, u namjeri da snizi troškove gradnje koji su prelazili 1,2 milijarde eura, trasu puta spustila na nižu kotu. Orginalna trasa je zaobilazila zaštićeni kanjon Tare, ali nova, jeftinija ideja vodi uz kanjon i siječe ga mostovima na nekoliko mjesta. Na taj način je postignuto da Aktor/HCH svoju ponudu od 1,2 milijarde eura za dionicu Smokovac-Mateševo spustila na 1,05 milijarde (taj posao je propao zbog nedostatka novca). Prema Zakonu o strateškoj procjeni uticaja na životnu sredinu Vlada je bila dužna da nakon izmjene trase ponovi postupak procjene i o izmijenjenoj trasi zatraži mišljenje javnosti, ali to do danas nije učinila.
Uglavnom, u skladu sa poznatim idejnim projektom na dionici Smokovac-Uvač-Mateševo biće 18 tunela ukupne dužine 17,6 kilometara i 13 mostova dužine 3,3 kilometra. I čemu sve to i momentu kada država već duguje oko dvije milijarde eura, dok je novi kredit dovodi do zaduženosti u visini 80 odsto godišnjeg društvenog proizvoda. Pred vrata bankrota.
Da stvar bude problematičnija, Crna Gora danas nema robe, izuzev bukovih oblutaka, koja bi mogla od proizvođača do potrošača putovati dionicom Smokovac – Mateševo. Nema ni ljudi, posebno ne na sjeveru države, koji bi imali interesa i ekonomske moći da ovaj put koriste u mjeri dovoljnoj da bi on bio održiv. O profitabilnosti da i ne govorimo.
,,Način na koji je zaključen ovaj višestruko rizičan i ekonomski
neuvjerljiv posao dodatno potvrđuje praksu netransparentnog upravljanja javnim finansijama i potrebu režima da po svaku cijenu uđe u ovaj
projekat kako bi se održao na vlasti”, kaže za Monitor poslanik Mladen Bojanić upozoravajući da je i ovog puta izostala ozbiljna debata, dok smo na djelu imali propaganda oslonjenu na ,,državne medije, obavezni službeni optimizam i režimske poslovne interese”.
O spornim odredbama predloženog zakona Bojanić kaže: ,,Način finansiranja dionice autoputa koji je izabrala naša Vlada oslobađa izvođače gotovo svih poreskih
obaveza, ali i prevaljuje najveće rizike koje nosi ovako skupa i složena
investicija na teret građana Crne Gore. Pomenuću samo neke: rizik roka izgradnje, odnosno prekida posla (kašnjenje je limitirano na pet odsto od ukupne investicije na teret izvođača), rizik kvaliteta gradnje (rok za popravke na teret izvođača je samo dvije godine), rizik servisiranja kredita koji je obezbjeđen državnom imovinom. Da, na kraju, dodam i valutni rizik. Naime, zadužujemo se u dolarima, a znamo da odnos USD/EUR može pretrpjeti velike skokove”.
Makar posljednje upozorenje poslanika Bojanića moralo bi u Vladi naići na plodno tlo. Naime, i premijer Milo Đukanović je, skupa sa prijateljem i poslovnim partnerom Vukom Rajkovićem osjetio sve tegobe zaduživanja uz deviznu klauzulu. Njihova Global Montenegro je uzela kredit u švajcarskim francima i danas je on (u eurima) mnogo veći. Realna je opasnost da bi se i Crna Gora mogla suočiti sa istom nevoljom.
Na opasnost rizičnog (pretjeranog) zaduživanja koje nije u skladu sa proklamovanim poštovanjem pravila euro zone upozorava i Dejan Mijović ekonomski analitičar iz Foruma 2010. On podsjeća da je Svjetska banka proljetos, zbog plana o novom zaduženju za potrebu početka gradnje autoputa, preusmjerila već odobrenu pozajmicu od 50 miliona dolara za konsolidaciju crnogorskog budžeta. ,,Stav međunarodnih institucija prema namjeri Vlade da uzme kineski kredit bio bi vjerovatno još negativniji da su znale za beneficije koje su date izvođaču projekta, jer je kredit sa tim beneficijama skuplji od svih ranije dobijanih koncesionih ponuda koje su, između ostalog, uključivale u cijeni i upravljanje i održavanje puteva po najvišim standardima”, kaže Mijović.
Brojne primjedbe na Vladin projekat vijeka u kontinuitetu iznose i iz političkog kluba Pravedna Crna Gora. Jedna od njih kaže: ,,Vlada jedan ovako basnoslovno skup i hazarderski posao nije uspjela ni u pravnom smislu da učini nespornim, jer je očigledno da predloženi zakon otvara uvjerljive dileme u pogledu njegove ustavnosti”.
Kome onda treba dionica Smokovac – Mateševo.
Dio odgovora na to pitanje nude vlasnici građevinske operative. ,,Na osnovu ovog posla mnoge kompanije, pa i naša, već su kupile dosta novih mašina. Smatram da je ovaj posao došao u pravo vrijeme što se tiče svih građevinskih kompanija”, kazao je Saša Aćimić, vlasnik i izvršni direktor kompanije Tehnoput. Zadovoljan je Veselin Kovačević iz Bemax-a. On se za TVCG pohvalio: ,,Crnogorske firme jedva čekaju da počne jedan tako značajan projekat za našu državu i u potpunosti su spremne da odgovore tom zahtjevu”. Stavovi vlasnika ovih firmi, su razumljivi.
Sumnja se da bi profitirati mogao još po neko. Pritiješnjen dokazima, ministar saobraćaja je priznao da su u Vladi imali informaciju da je izabrani izvođač iz Kine, ali i njegova majka firma, na crnoj listi Svjetske banke zbog optužbi da su skloni mitu i korupciji. ,,Kineske kompanije CCC i CRBS koje će graditi prvu dionicu autoputa ka sjeveru koje su na crnoj listi Svjetske banke zbog sumnji da su sklone mitu i korupciji nikad nisu dobile dokaz od te međunarodne institucije za takve tvrdnje”, kazao je Brajović uz napomenu da je naša Vlada znala da je Svetska banka zabranila saradnju sa Kinezima do 2017. godine. Brajović zna da i u Crnoj Gori imamo sličan slučaj. Dojče Telekom je vlastima SAD platio 100 miliona dolara zbog korumpiranja vlasti u Crnoj Gori i Makedoniji tokom privatizacije lokalnih teleoperatera, ali se crnogorski premijer Milo Đukanović i njegovi saradnici i srodnici do danas brane na identičan način: niko im još nije dostavio dokaze. A i neće, dok oni kontrolišu stvari.
Zato najavu gradnje crnogorskog autoputa treba posmatrati kroz prizmu svega što je pratilo prethodne ekonomske projekte ovdašnjih vlasti – od šverca duvana do privatizacije KAP-a i Elektroprivrede. Onda će vam i konačan ishod te avanture postati mnogo jasniji.
Ulicom protiv korupcije
Mi jesmo za modernu putnu vezu prema sjeveru, ali smo protiv ovog ponižavajućeg, korupcionaškog Ugovora koji je ministar Brajović potpisao sa Kinezima. To je sažetak našeg političkog stava, kaže za Monitor Koča Pavlović portparol PzP i poslanik DF-a:
,,Vlada nema nadležnosti da krši Ustav, što je u više odredbi ovog Ugovora urađeno. Skupština nema mandat da to kršenje Ustava verifikuje. Zato mi u PzP jedini izlaz iz ove nezakonite i protivustavne situacije vidimo u referendumu, a ne u skupštinskoj raspravi koja predstoji.
SDP-ovo ustupanje našeg državnog suvereniteta Kinezima kroz Ugovor o finansiranju auto-puta i DPS-ovo ustupanje našeg prava na eksploataciju gasa i nafte oko Prevlake Hrvatima predstavljaju stvarni temelj novog koalicionog sporazuma vladajućih partija. A taj se novi temelj može kratko nazvati – korupcija.
Nakon dvogodišnjeg zavaravanja crnogorskih birača, SDP je pobrisao svaku razliku u odnosu na njihovog velikog brata.
A jedina brana ostvarenju njihovog udruženog kriminalnog poduhvata, koji za cilj ima pljačku svega što je ostalo, u ovom trenutku predstavlja državni suverentet i Ustav kao akt u kome je taj suverenitet definisan i ozakonjen. Zato mi danas imamo ovakvo unisono nasrtanje na Ustav sa svih strana, i po svim osnovama.
Moderne „tate” naše državne suverenosti, Milo Đukanović i Ranko Krivokapić, očito misle da im to umišljeno očinstvo daje pravo da se prema Crnoj Gori odnose kao prema njihovom privatnom placu, koji mogu dobro unovčiti. U ovoj situaciji je ulica jedino što državu Crnu Goru može spasiti od potpunog kolapsa. Moramo izaći iz ovih kvazi institucija na ulicu, i na jedini raspoloživi način pokazati ovoj bagri da država Crna Gora nije njihov privatni posjed.”
Glupost ili zla namjera
,,SNP CG ne spori potrebu gradnje autoputeva jer ih jedino Crna Gora nema u regionu, pa gotovo ni u Evropi”, kaže za Monitor Aleksandar Damjanović. ,,Sporni su ekonomski, pa i politički prioriteti ove Vlade, a tiču se namjere gradnje autoputa prema sjeveru ( fokus na dionici od Podgorice do Mateševa, odnosno Kolašina). Mišljenja smo da su prioritetni crnogorski infrastrukturni projekti morali biti rekonstrukcija pruge Beograd-Bar, kao i gradnja drugog bloka TE Pljevlja, koji bi u znatno bržem roku generisali veće koristi, i finansijske i socijalne za građane i sjevera i Crne Gore.”
– Interesantno je da Vlada, uz gradnju autoputa u pravcu jug sjever, paralelno forsira i tzv. trasu dionice Transjadranskog gasovoda u pravcu istok-zapad, što je ekonomski nelogično, da ne kažem glupo. Uz autoput ka Srbiji treba razmišljati o dionici kraka Južnog toka, dok je uz dionicu Transjadranskog gasovoda realno planirati i dionicu Jadransko-jonskog autoputa. Ili se radi o megalomanskim ambicijama u smislu ulaganja više milijardi evra, maltene odjednom, u najmanje tri kapitalna projekta što Crna Gora – niti bilo koja država regiona – jednostavno ne može da izdrži, ili o gluposti onih koji izgleda žele da planiraju i naše sudbine, ili o zloj namjeri i skrivenim geo-političkim, pa i finansijskim ambicijama na štetu ključnih političko-ekonomskih interesa Crne Gore. I o tome će SNP otvoriti priču. ,,U svakom slučaju”, zaključuje Damjanović, ,,bez preciznih informacija o svim troškovima, i javnim i skrivenim, i o koristima koje Crna Gora može da ima od ovog projekta, jednostavno nema ozbiljne rasprave i SNP CG neće prihvatiti da daje bezrezervnu podršku nečemu što samo po sebi izaziva niz rezervi, da ne kažem kontroverzi”.
Zoran RADULOVIĆ
Komentari
IZDVOJENO
Izdvojeno
SAVEZI I RAZLAZI UOČI PODGORIČKIH IZBORA: Za jednokratnu upotrebu
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
2 danana
30 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588507_glasanje-lokalni-izbori-andrijevica-37_ls.jpg)
Udruživanja i razdruživanja političkih partija kako bi osvojili vlast u glavnom gradu, pokazuju da je glavni zajednički imenitelj novih i bivših saveznika – moć
Mjesec dana pred podgoričke lokalne izbore, zakazane za 29. septembar, politički akteri su mahom objelodanili modele učešča u ovoj izbornoj trci, iako liste još zvanično nijesu predate. Posljednji rok za predaju je 3. septembar, početak naredne sedmice. Udruživanja i razdruživanja političkih partija kako bi osvojili vlast u glavnom gradu, pokazuju da je glavni zajednički imenitelj novih i bivših saveznika – moć. Dojučerašnji ljuti protivnici postaju saveznici, i obratno. Sve je za jednokratnu upotrebu.
Ove sedmice savez uoči podgoričkih izbora objavili su Demokrate i Pokret Evropa sad (PES). Mediji su objavili da će na njihovoj zajedničkoj izbornoj listi PES imati 38 mjesta, od ukupno 59, dok će Demokratama pripasti 21 mjesto. U procentima PES će imati 64,4 odsto, a Demokrate 35,6 odsto.
Listu će, kako se i očekivalo, predvoditi Saša Mujović, ministar energetike. Doskorašnja gradonačelnica Podgorice iz redova PES-a Olivera Injac, prema pisanju medija, druga je na listi. Politička konkurencija to komentariše kao još jedno premijerovo odricanje od bliskih saradnika. Kritičari podsjećaju da je savezništvo PES-a i Demokrata na državnom nivou proteklo u sukobima, posebno onom u bezbjednosnom sektoru, koji je rezultirao i tužbom ministra policije iz redova Demokrata Danila Šaranovića Upravnom sudu protiv Vlade Milojka Spajića, zbog tadašnje odluke Vlade da na poziciju v.d direktora policije ne izabere kandidata kojeg je predložio Šaranović, već drugog. Tužba je odbijena, a Demokrate su oročile podršku Vladi do dobijanja IBAR-a. IBAR smo dobili, savez Demokrata i PES-a na državnom nivou preživio je, a sada se učvršćuje i na lokalnom nivou. I to ne samo u Podgorici.
Demokrate Alekse Bečića i Spajićev PES dogovorili su i koalicioni nastup na lokalnim izborima u Budvi i Kotoru. Od 33 mjesta na izbornoj listi za Budvu, Demokrate će dobiti 22, a PES 11 mjesta. U procentima, Demokrate će imati 66,7 odsto, a PES 33,3 odsto.
Iako su mediji već objavili da će na čelu liste u Kotoru biti Vladimir Jokić (Demokrate), a u Budvi Dragana Kaženegra Stanišić (Demokrate), još nema zvanične potvrde o tome iz dvije partije.
Milena PEROVIĆ
Pročitajte više u štampanom izdanju Monitora od petka 30. avgusta ili na www.novinarnica.net
Komentari
Izdvojeno
KOJI FAKULTETI VODE DO POSLA, A KOJI DO BIROA: Deficit strategije
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
2 danana
30 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/pexels-energepic-com-27411-313690-scaled.jpg)
Statistika godinama govori o tome da je na birou rada od visokoškolaca najviše ekonomista, pravnika, vaspitača, nastavnika društveno-humanističke oblasti, menadžera i organizatora. Uprkos tome, studenti svake godine masovno upisuju fakultete koji školuju ovaj kadar
Prema podacima Zavoda za zapošljavanje – studiranje se ipak isplati. Ako je za utjehu, najmanje je visokoškolaca među nezaposlenima.
U Crnoj Gori je nezaposleno 34.715 lica (blizu 59 odsto od tog broja čine žene), pokazuju podaci koje je Zavod za zapošljavenje dostavio Monitoru. Od ukupnog broja nezaposlenih, najmanje je onih sa fakultetskim diplomama – nezaposleni sa VI, VII i VIII nivoom kvalifikacija (visokoškolci) čine 3.687 ili 10,62 odsto. Nezaposlenih sa I i II nivoom obrazovanja (bez škole, osnovna škola, niže stručno obrazovanje) ima 14.159 ili 40,79 odsto, a najviše je nezaposlenih sa završenom srednjom i višom školom 16.869 ili 48,59 odsto.
Deficitaran kadar sa fakultetskom diplomom u posljednjih godinu dana, od 30. juna 2023. do 30. juna 2024, bili su nastavnici prirodno-matematičke struke (profesor matematike, fizike, hemije, biologije). Nedostajalo je i medicinara (doktor medicine, specijalisti medicine, farmaceuti, nastavnici zdravstvene struke, nastavnici biotehničke struke), zatim grupa zanimanja elektroničari, nastavnici tehničko tehnološke struke (u okviru njih profesor računarske grupe). Veća tražnja od ponude zabilježena je i kod informatičara i zanimanja informacionih tehnologija. Prema podacima Zavoda, mnoga zanimanja nedostaju u prosvjeti – iz oblasti muzičkog obrazovanja, profesor psihologije, profesor njemačkog jezika, profesor likovne grupe predmeta, profesor razredne nastave, profesor vaspitanja predškolske djece, defektolozi…
Statistika godinama govori o tome da je na birou rada od visokoškolaca najviše ekonomista, pravnika, vaspitača, nastavnika društveno-humanističke oblasti, menadžera i organizatora… Uprkos tome, studenti svake godine masovno upisuju fakultete koji školuje ovaj kadar. U prvom upisnom roku za studijsku 2024/25. na Univerzitetu Crne Gore na Ekonomskom fakultetu stiglo je 289 prijava, Filozofskom (249), Pravnom (231), Fakultetu političkih nauka (136). No, da se percepcija mladih mijenja govori i to da je najviše prijava podnešeno za upis na Medicinskom fakultetu (340), a 121 kandidata prijavilo se za upis na Prirodno-matematičkom fakultetu.
Više od dvije trećine svršenih srednjoškolaca se upisuju na studije. Iako svi ne završe, ranija istraživanja govore da se svake godine preko 2.000 svršenih visokoškolaca prijavi na biro rada . ,,U odnosu na broj postojećih radnih mjesta, sektor visokog obrazovanja proizvede 3,5 puta više kadra”, konstatovano je u jednoj od Analiza stanja na Univerzitetu Crne Gore.
Predrag NIKOLIĆ
Pročitajte više u štampanom izdanju Monitora od petka 30. avgusta ili na www.novinarnica.net
Komentari
Izdvojeno
SVJETSKI KRIPTO MEŠETARI U KRIPTO CRNOJ GORI: Ko ih i šta ih mami
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2018/11/monitor-profil-48x48.png)
Objavljeno prije
1 sedmicana
23 Augusta, 2024![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/bitcoin-4481815_1920.jpg)
Ime Poljaka Zimiana se, za sada, ne stavlja u kontekst političkih mahinacija i borbi u Crnoj Gori. Do Kvon je vruć politički krompir zbog veza sa sadašnjim premijerom Milojkom Spajićem iz doba kada su obojica radila u Singapuru. Osim Spajića, u igri su njegovi politički protivnici u zemlji i susjedstvu- bivši premijer Dritan Abazović i njegova URA i srbijanski režim Aleksandra Vučića koji je pružio 2022., utočište Kvonu
Crnogorska policija uhapsila je u Podgorici prije četiri dana poljskog državljanina Romana K. Zimiana (51 godina) po potjernici Interpola koju su raspisale Poljska i Južna Koreja. Zimian se krio pod lažnim identitetom i sumnjiči se da je sa partnerom Štefanom Morgenšternom počinio teške prevare preko FutureNet-a, platforme sa sjedištem u Poljskoj za trgovinu kriptovalutama osnovane 2014. Kasnije su pokrenuli i FutureAdPRO platformu i novu kriptovalutu FuturoCoin. Interpol je još 2022. saopštio da se radi o piramidalnoj šemi u kojoj je oko 2000 južnokorejskih ulagača oštećeno u iznosu od 28 miliona eura. Morgenštern je uhapšen u Albaniji 2023. Crnogorska policija je saopštila da je za Zimianom tragala više mjeseci. Osim prevara i krađa Zimian se tereti i za pranje novca i na osnovu dosadašnjih optužbi u Južnoj Koreji može dobiti doživotni zatvor.
Kada je u pitanju Južna Koreja, u Crnoj Gori je daleko poznatiji njen državljanin Kvon Do-Hjung ili skraćeno Do Kvon koji je u ekstradicionom pritvoru još od 23. marta prošle godine kada je uhapšen na Podgoričkom aerodromu u pokušaju izlaska iz zemlje sa lažnim pasošem. Trenutno se bije pravna bitka da li će biti izručen Južnoj Koreji ili Sjedinjenim Državama jer ga obje zemlje potražuju po raznim osnovama zbog mahinacija sa kriptovalutama, hartijama od vrijednosti i elektronskim prevarama koje su dovele do tada najveće krize u istoriji kriptovaluta. U maju 2022. godine, dva tokena koja je Kvon kreirao (TerraUSD i Luna) su doživjela krah koji je stvorio gubitak od 40 milijardi dolara na tržištu kriptovaluta i izazvao reakciju koja je dovela do lančanih bankrota kompanija i nestanka ušteđevina diljem svijeta. Samo u J.Koreji je preko 100 hiljada građana ojađeno piramidalnom šemom kojom je deponentima digitalnog TerraUSD plaćana godišnja kamata od nevjerovatnih 20 odsto. Američki istražitelji iz državne Komisije za hartije od vrijednosti (SEC) su rekli da je Kvon odmah nakon kraha njegovih valuta konvertirao bitcoin-e koje je posjedovao u svom digitalnom novčaniku u gotovinu od 100 miliona dolara preko jedne švajcarske banke. Korejski tužioci tvrde da ga , ako bude osuđen, čeka najduža zatvorska kazna u istoriji zbog finansijskog kriminala.
Dok se ime Poljaka Zimiana, za sada, ne stavlja u kontekst političkih mahinacija i borbi u Crnoj Gori, Do Kvon je i vruć politički krompir zbog veza sa sadašnjim premijerom Milojkom Spajićem iz doba kada su obojica radila u Singapuru. Osim Spajića, u igri su njegovi politički protivnici u zemlji i susjedstvu- bivši premijer Dritan Abazović i njegova URA, i srbijanski režim Aleksandra Vučića koji je pružio krajem septembra 2022. godine utočište Kvonu. Kvon se iz Beograda pohvalio jednom saradniku iz kripto biznisa da ima dil sa srbijanskim vlastima dok je drugom saradniku rekao da ga srpska policija neće dirati uprkost crvenoj Interpol potjernici. Čak je u početku živio u Knez Mihailovoj ulici, u strogom centru Beograda, gdje se sreo sa Spajićem, kako je on sam rekao prošle godine prestižnom američkom časopisu Vol Strit Žurnal (Wall Street Journal – WSJ).
U oktobru je osnovao i kompaniju Codokoj22 d.o.o. u kojoj je za direktora postavio svoga saradnika i takođe bjegunca Džang-džun Hana koji je kupio stan od dva miliona eura u elitnom dijelu Beograda. Kada su korejski istražitelji definitivno potvrdili lokacije u Beogradu gdje su živjeli ovi bjegunci, u Srbiju je stigao i glavni tužilac Južnog distrikta Seula Dan-sung Han sa zvaničnicima korejskog ministarstva pravde. Srbijanci su sa gostima podijelili podatke o Kvonovoj firmi, koji su inače javni, ali kada je u pitanju lično Kvon Vučićevi službenici su obećali da će ga isporučiti „ako ga uhvate“. Tek kada su u februaru 2023. i američki istražitelji obznanili optužbe protiv Kvona, režim u Beogradu je odlučio da ga se riješi. Srbijansko tužilaštvo i ministarstva pravde, unutrašnjih poslova i spoljnih poslova su odćutali na uporna pitanja američkih i drugih novinara oko pružanja utočišta licu sa potjernice.
Po nezvaničnim diplomatskim izvorima, srbijanske vlasti su ga ilegalno prebacile u Crnu Goru u autu sa diplomatskim tablicama koje su bez kontrole propustili organi pod kontrolom Abazovićeve partije. I jednima i drugima je Kvon navodno dobro došao kao političko oružje protiv Spajića, osim drugih poslova sa velikom gotovinom i kriptovalutama. Kasnije pismo Kvona iz zatvora specijalnom tužilaštvu i premijeru Abazoviću o njegovim vezama sa Spajićem i donacijama koje mu je dao su potvrdile sumnje da je on politički iskorišten.
Spajić je u razgovoru za WSJ optužio svoje političke protivnike iz URA-e i srpsku tajnu službu (BIA) da stoje iza tog pisma i čitave priče. Crnogorski mediji tada uopšte nisu prenijeli direktne Spajićeve optužbe u prestižnom i diljem svijeta čitanom američkom dnevnom listu protiv Vučićeve tajne službe i upletenosti u crnogorske političke igre.
Spajić je rekao novinarima WSJ da se on i Kvon znaju još od 2018. godine. kada je sadašnji premijer bio partner u singapurskoj firmi DAS Capital koja je navodno investirala 75 hiljada dolara u Kvonovu Lunu. Tada je rekao da je Kvon prevario firmu za koju je radio u Singapuru. Kada su se sreli u Beogradu Spajić tvrdi da nije znao da je Kvon u bjekstvu. U takvu tvrdnju je teško povjerovati imajući u vidu da se prije toga desio krah na kripto tržištu i brojne napise u štampi da ga traže i korejske i singapurske vlasti i da se sam Kvon oglašavao povodom tih napisa.
Polovinom juna ove godine Vijesti su objavile dokumenta američkog suda i SEC-a koja pokazuju da je Spajić kao fizičko lice bio 16. na listi ulagača u Kvonovoj kompaniji Terraform Labs sa 75 hiljada dolara (a ne DAS Capital kako je Spajić ranije tvrdio) u fazi kada je ta firma prikupljala kapital za razvoj i istraživanje projekta sa kriptovalutama koji će krahirati nakon četiri godine. Spajić nije odgovorio na pitanja Vijesti u vezi sa tokenom Luna, niti da li je tužio Terraform i Kvona zbog prevare.
Po navodima nekih političara, prvenstveno Nebojše Medojevića, od tog susreta u Knez Mihailovoj na jesen 2022. se mijenja i Spajićeva finansijska situacija. I pored navodno uspješne karijere u Singapuru i Americi, odakle se vratio u zemlju krajem proljeća 2020.godine mnogi iz Demokratskog fronta (DF) koji su se družili sa njim tvrde da je Spajić navodno bio siromašan. Nakon povratka iz Beograda ili otprilike u isto vrijeme, Medojević je tvrdio da je Spajić kupio vilu na obali pored Kotora i stan u Beogradu na ime svoje tadašnje djevojke sa kojom ima dijete i da ne može objasniti legalno porijeklo tog novca. Ako Medojević nešto nazire, onda srbijanska tajna služba (gdje je nekad radila i njegova bivša djevojka sa kojom ima dijete) sigurno mnogo više zna i može isto koristiti u upravljanju političkim procesima u Crnoj Gori.
Andrej Milović, donedavni ministar pravde u Spajićevoj vladi, je 21. avgusta objavio da je Džordž Kotrel (George Cottrell), stanovnik Porto Montenegra u Tivtu i svjetski poznati prestupnik (hapšen i osuđen u SAD-u zbog pranja novca, iznude i transakcione prevare) takođe finansirao i pomagao Spajića. Milović tvrdi da je Kotrela (koji je nakon izlaska iz američkog zatvora skratio prezime pa je sada Džordž Ko) sa Spajićem navodno „upoznao njegov kum M. T. koji ga je spojio sa svjetskim kripto investitorima, od kojih su neki i sa one strane zakona, poput Kotrela“. Novčane “donacije“, tvrdi Milović, dogovarane su u Podgorici i po primorju, sastanci održavani na jahtama u Luštici i Porto Montenegru. Ko je, po tvrdnjama Milovića, posjećivao i prostorije PES-a. Isti Kotrelov tim koji je radio kampanju za BREXIT Najdželu Faražu (Nigel Farage), radio je, navodi bivši ministar, kampanju i Spajiću i navodno i dalje finansira Spajića. Milović je objavio i slike.
Na jednoj Kotrelov tim snima Spajića,) Branko Krvavac (šef Spajićevog kabineta razgovara sa ključnim Kotrelovim čovjekom za kampanje, britanskim medijskim konsultantom Gavejnom Tovlerom. BivšaKotrelova djevojka Anđela Vukadinović je u razgovoru za britanski Guardian tvrdila da su se Ko i Spajić često sastajali. Kasnije je preko advokata negirala da je uopšte i pričala sa britanskom novinarkom.
Da će Crna Gora ući u posao sa kriptovalutama prvi put je pomenuo sadašnji premijer još dok je bio ministar finansija kod Zdravka Krivokapića 2021. godine. Tada je formirana i Direkcija za kriptovalute i blokčejn koja je nekoliko mjeseci kasnije ukinuta. Tokom 2023. je na Luštici održana konferencija o novim tehnologijama i blokčejnu kojoj je prisustvovao osnivač kriptovalute Ethereum, Vitalik Buterin koji je kasnije dobio i crnogorski pasoš.
Posao sa kriptovalutama sam po sebi nije nezakonit i može biti od finansijske koristi Crnoj Gori. Nepostojanje regulacije tog tržišta, prema kome rezerve imaju i moćne i razvijene države, i privlačenje bjelosvjetskih mešetara, osuđivanih kriminalaca i/ili bjegunaca u zemlju sa slabim institucijama i nikakvim pravosuđem predstavlja visoki rizik. Dovoljno je sjetiti se neregulisanog „tranzita cigareta“ 90-tih u sadejstvu sa italijanskom mafijom i pretvaranja Crne Gore u privatni posjed nekoliko familija. Od tog nasljeđa se Crna Gora tek treba osloboditi.
Jovo MARTINOVIĆ
Komentari
Kolumne
-
DANAS, SJUTRA / prije 7 dana
Računi
Zoran Radulović
-
DUHANKESA / prije 1 sedmica
Riječ
Ferid Muhić
-
DANAS, SJUTRA / prije 2 sedmice
Preglasavanje
Zoran Radulović
-
Izdvojeno / prije 3 sedmice
DESNIČARSKI UDAR U UK: Iznenadni i opasni zaokret
Kenet Morison
-
GLEDIŠTE / prije 3 sedmice
PAMETNA SPECIJALIZACIJA U CRNOGORSKOJ POLJOPRIVREDI I SELU: Zarobljenici prevaziđene svijesti
Monitor online
![Random image](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2023/06/baneri/4k.jpg)
Novi broj
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/Mon1767-korica.jpg)
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588679_viber-image-20240828-175323498-e1724963461709-80x80.jpg)
KROĆENJE CIJENA: Poslije turističkih, predizborne marže
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/5588507_glasanje-lokalni-izbori-andrijevica-37_ls-80x80.jpg)
SAVEZI I RAZLAZI UOČI PODGORIČKIH IZBORA: Za jednokratnu upotrebu
![](https://www.monitor.co.me/wp-content/uploads/2024/08/pexels-energepic-com-27411-313690-80x80.jpg)
KOJI FAKULTETI VODE DO POSLA, A KOJI DO BIROA: Deficit strategije
Izdvajamo
-
INTERVJU4 sedmice
DR VUK VUKSANOVIĆ, VIŠI ISTRAŽIVAČ U BEOGRADSKOM CENTRU ZA BEZBJEDNOSNU POLITIKU (BCBP): EU želi da srpski litijum ne završi u rukama Pekinga ili Moskve
-
ALTERVIZIJA4 sedmice
Šizma montenegrina
-
HORIZONTI4 sedmice
KOMEMORACIJA U VELIKI PO VUČIĆEVOJ MJERI: Porfirije kao apostol obmana i manipulacija
-
FOKUS4 sedmice
SEZONA: Cijene veće, fali turista i radnika
-
DANAS, SJUTRA4 sedmice
Ni trava ne raste
-
DRUŠTVO4 sedmice
JAVNA RASPRAVA O FISKALNOJ STRATEGIJI I PROGRAMU ES2: Šta nijesu željeli da saznamo
-
INTERVJU4 sedmice
VESELIN RADULOVIĆ, ADVOKAT: Partijski interesi važniji od institucija
-
Izdvojeno4 sedmice
PRIPREME ZA IZBORE U PODGORICI: Kampanja prije kampanje